När tåget kom till Märsta
Industrier runt stationen
Från början fanns nästan ingenting vid stationerna förutom stationshus men efter hand började fabriker och verkstäder byggas. Nära Märsta station etablerade sig en kexfabrik, en såg, en färgindustri och en mekanisk verkstad. Företagen kunde då frakta varor på järnvägen.
Stambanorna utvecklade Sverige
Staten hade bestämt att bygga järnvägarna mellan de största städerna. Dessa kallades stambanor. Planen var att mindre bolag och privata företag skulle bygga fler järnvägar som knöt ihop allt till ett stort nät av järnvägar. Staten hade också en annan tanke, att järnvägen skulle bidra till utvecklingen av landsbygden. Därför skulle järnvägen inte gå där det redan fanns stora vägar eller städer. Den skulle heller inte gå längs kusten där kommunikationerna redan var bra. Märsta var ett av många orter i hela landet som föddes på grund av järnvägen.
Märsta istället för Sigtuna
En annan förklaring till att järnvägen inte drogs till Sigtuna och band ihop den staden med Uppsala och Stockholm var att det hade blivit en omväg. Om tåget skulle gå via Sigtuna hade det tagit längre tid och bygget hade också blivit dyrare. Det var inte helt och hållet en slump att stationen hamnade i Märsta. I Märsta fanns nämligen sedan 1600-talet en gästgivargård där resande mellan Uppsala och Stockholm brukade övernatta. Från Märsta gick också vägen till Sigtuna dit man kunde ta en hästskjuts.
![Svartvitt foto som visar järnvägen med stationshus och en handfull andra byggnader nära spåret. Resten är åker och äng.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/an-02547-1024x614.jpg)
Märsta station år 1916. Fotot är taget från kexfabrikens skorsten.
![Ett svartvitt flygfoto med åkrar och några hus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/fb-1919-1024x695.jpg)
Märsta år 1919. Till höger i bild syns Centralskolan. Det var Märstas centrum på den här tiden. Längst upp i bilden ser du tågstationen. Läs mer om bilden sist i texten!
Stationssamhället blev en stad
I början av 1900-talet byggde några av de som arbetade i Märsta egna hus i området runt stationen. Det var småhus, eller egna hem som det kallades, alltså villor för en familj. Märsta fortsatte att vara ett litet stationssamhälle fram till 1960-talet. Då satte staden igång att växa. Det berodde dels på att Arlanda flygplats byggdes och dels på att miljonprogrammet, som var en satsning på att utrota bristen på moderna bostäder i landet.
Märsta blev nu en del av Stor-Stockholm. Tack vare tåget var det lätt för dem som bosatte sig Märsta att pendla både till Uppsala och Stockholm.
Kolsvart i Märsta
Så här berättar Harry Jansson om hur det var att komma till Märsta på 1920- och 1930-talet:
”Den som steg av tåget vid Märsta station en mörk höstkväll och kom ut på vägen mot Sätuna (nuvarande Stationsgatan) möttes när han lämnade lyktstolpen vid stationen av ett mörker som gjorde det svårt att hitta vägen. Endast några ljuspunkter från Sätuna- och Arenbergagårdarna syntes. Annars var det svart. Svårt att tänka sig med nutidens belysning.”
Ur Husby-Ärlinghundra Märsta hembygdsförenings skrift ”Gamla Mästa i ord och bild”.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/24167-ca-object-representations-media-43432-rlybig-1024x711.jpg)
Märsta på 1930-talet. Mellan kexfabriken till höger i bild och Sörlings verkstad i fotots överkant har både villor och några hyreshus byggts.
Lär dig hitta i Märsta år 1919
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/marsta-siffror-1024x699.jpg)
- Märsta station.
- Kexfabriken, idag kommunhus.
- Vägen som idag är gång- och cykelväg gick från stationen till det som då var centrum. På åkern till höger ligger idag Sätunaparken.
- Vita villan är det äldsta skolhuset som finns kvar idag av Centralskolan.
- Centralskolans huvudbyggnad.
- Esso bensinstation.
- Riksväg 13, vägen mellan Uppsala och Stockholm före motorvägen E4.
- Huset finns kvar än idag. På 1950-talet låg här ett café som kallades Café Snusket. Senare blev det ungdomsgård.
- Märsta gästgivargård. Här sov man över och bytte häst på väg till eller från Stockholm före industrialiseringen.
Fundera och samtala
- Hur tror du att Sigtuna kommun hade sett ut idag ifall tåget dragits via Sigtuna istället för Märsta?
Vad vet du om Märsta?
Starta quizetArtiklar om järnväg
![En svartvit bild av det lilla stationshuset där ett rykande ånglok åker på rälsen bortom huset. Bilden är ett vykort och har en text skriven i nederkanten "Nynäs hafsbad. Järnvägsstationen."](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/05/22019220-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/bygget-av-saltsjobanan-150x150.jpg)
![Svartvitt fotografi, kvinna står bredvid liten bod, i bakgrunden grind vid järnvägsövergång.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019212-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/prostpekt-beskuret-150x150.jpg)
![En svartvit bild av människor på och runt spåret där ett trasigt ånglok står.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/c8656cdd-2660-44e0-9949-4fe5eab1e7c9-150x150.jpeg)
![Svartvitt fotografi på Saltsjöbadens gamla stationshus med tinnar och torn.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/0301827b-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/06/22019228-150x150.jpg)
![svartvitt foto av tjugotvå män uppställda framför brädhögar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22kk3-e1669821202191-150x150.jpg)
![Montage av två porträttfoton på Pehr Pettersson och Brita Larsdotter](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/paret-pettersson-150x150.jpg)
![Ett uppslag ur en bok i liggande format, en liggare, med handskriven statistik över gods- och personaltransporter.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201926-150x150.jpg)
![Karta som beskriver Näsby sportstad. Texten lyder: Ovanstående plankarta över Näsby Sportstad utvisar ett förslag att å Näsby på ett särskilt lämpligt område med areal av över 60 tunnland skapa en sportanläggning av för Sverige enastående dimensioner. Förslaget upptager, utom ett antal privata lek- och sportplatser för skolor eller idrottsklubbar, ett stadion med fotbollsplan av internationellt mått samt ett allmänt sportfält, 450 meter långt och 300 meter brett (areal över en och en halv million kvadratfot). Dessutom finnes plats reserverad för större klubbhus med tennisbanor. Utmed sportfältet försäljas ett mindre antal tomter till skolor, idrotts- och tjänstemannaföreningar för uppförande av sportstugor.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201607-150x150.jpg)
Historiska källor från järnväg
![En svartvit bild av tågstationen med stora snövallar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/marsta-station-vintern-1908.jpg)
![En svartvit bild av det lilla stationshuset där ett rykande ånglok åker på rälsen bortom huset. Bilden är ett vykort och har en text skriven i nederkanten "Nynäs hafsbad. Järnvägsstationen."](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/05/22019220-1024x631.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/e419db49-e1bb-4269-8c74-a5cadf682cd3-1024x467.jpeg)
![Svartvitt fotografi på Saltsjöbadens gamla stationshus med tinnar och torn.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/0301827b-1024x689.jpg)
![Ett ånglok står på spåret som skär genom en tallbevuxen ås. På tågets lastvagnar och framför loket står ett fyrtiotal arbetare uppställda för fotografering. Bildnummer: 38](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/06/22019226-1024x742.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/prostpekt-beskuret.jpg)
![Ett uppslag ur en bok i liggande format, en liggare, med handskriven statistik över gods- och personaltransporter.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201926-1024x300.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/vy-av-kungsangen.jpg)
Paret som formade Huddinge
Patron Pehr
Pehr Pettersson ägde som mest 1/3 av all mark i Huddinge. Gårdarna Flemingsberg, Glömsta och Fullersta tillhörde honom. På många sätt var han en modern man. Han hade till exempel arbetat sig upp till sin position och använt industrialiseringens nya metoder för skapa ett effektivt jordbruk. Han bodde på herrgården Fullersta men han var inte själv adlig.
Smart sätt att sälja mer mjölk
Patron Pehr kämpade för att en ny väg skulle byggas in till Stockholm. Den byggdes på 1840-talet och går ungefär där Huddingevägen går idag. När staten började planera en järnväg så förstod Pehr att han kunde ha nytta av den. Om han kunde frakta all mjölk som hans kor gav till Stockholm med den snabba järnvägen så kunde han sälja mer innan mjölken blev dålig. Om konkurrensen blev för stor i Stockholm så kunde han sälja mjölken i Södertälje istället. Statens Järnvägar (SJ) köpte mark från jordägarna i landet så att de kunde bygga järnväg hela vägen mellan Stockholm och Göteborg. Men Pehr gav bort mark gratis till SJ om de lovade att bygga en station vid hans grind.
Stationen blev kommunens centrum
Det var alltså Patron Pehr som gjorde att Huddinge station ligger där den ligger och att det blev kommunens centrum. I början var det inte många personer som åkte tåg till och från Stockholm. Järnvägen användes mest till att frakta ved och mjölk till huvudstaden. För att mjölken skulle komma med första tåget på morgonen så fick jordbruksarbetarnas fruar börja en timme tidigare med mjölkningen, klockan fyra på morgonen.
Brita Larsdotter – myndig vid 60
Brita var gift med Pehr Pettersson. När hon var i 60-årsåldern dog hennes man och hon blev myndig. På den här tiden var gifta kvinnor omyndiga och deras män bestämde över dem, över deras pengar och saker. Brita och Pehr hade börjat lämna över det stora jordbruket till dottern Clara och hennes man men under bara några år så dog båda två och det enda barnbarnet. Brita ägde och drev sedan det stora jordbruket vidare på egen hand i mer än tio år.
Brita fick Huddingebornas kärlek
När Brita dog så hölls en stor begravning. Huddinge kyrkan var proppfull med folk. Längs hela vägen mellan Fullersta gård och kyrkan stod folk och grät. En barnkör sjöng och tidningarna skrev om begravningen. Brita hade blivit en mycket populär och älskad person. Här är några saker som Brita gjorde under sin tid som godsägare:
- Lånade ut mark gratis till en arbetarförening.
- Startade en fond till minne av sin dotter Clara som delade ut pengar för att fattiga Huddingebarn skulle kunna köpa kläder till sin konfirmation.
- Gav bort mark till ett nytt skolhus.
- Skänkte pengar för att bygga tornet på Huddinge kyrka.
- Skänkte pengar till en ny kyrkklocka, ommålning inne i kyrkan.
- Skänkte silverljusstakar till kyrkan.
- Testamenterade pengar till några av sina trognaste tjänarinnor.
- Betalade vård för några av gårdens arbetare.
Hur blev Petterssons rika?
Hur kunde Pehr och Brita, som inte var adliga, bli Huddinges mäktigaste personer och påverka historien? Pehr kom från en torparfamilj, hans föräldrar hyrde en liten gård. Britas familj ägde inte heller någon mark. Här är tre viktiga förklaringar till parets framgångar.
Den första är hårt arbete. Pehr tog snabbt till sig ny teknik och de senaste metoderna inom jordbruket. Han byggde nya hus, grävde nya diken och åkrar. Han såg till att sänka vattennivån i sjön Trehörningen så att det blev mer jordbruksmark.
En annan förklaring är att Pehr var bra på att skriva. När han formulerade ett brev eller en ansökan så kunde ingen tro att han föddes på ett torp. Fattiga människor som var födda i början av 1800-talet kunde ofta inte skriva, bara läsa. Skrivförmågan hjälpte honom att få jobb och övertyga andra att gå med på hans olika projekt.
Den tredje förklaringen är brännvinet. På Flemingsbergs gård kunde de framställa massor av brännvin och det var en lättsåld och populär produkt. Aldrig har svenskarna druckit så mycket sprit som i slutet av 1800-talet. Supandet var ett stort samhällsproblem som många arbetade för att minska men för Pehr och Brita gav det också pengar. Utan inkomsterna från brännvinet hade de inte kunnat köpa Fullersta gård eller bygga ett kyrktorn.
Du kan besöka Pehr och Britas gravsten vid Huddinge kyrka.
![Ett svartvitt porträttfoto av en man med handknuten mörk fluga, kavaj, polisonger och kal hjässa.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/patron-pehr-pettersson.jpg)
Pehr Pettersson kallades Patron Pehr och levde 1807-1875.
![Svartvit porträtt av en äldre kvinna sittande i en stol.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/brita-larsdotter.jpg)
Brita Larsondotter styrde över Huddinges största jordbruk från Fullersta gård efter makens död. I slutet av sitt liv ändrade hon sitt namn till Birgitta som lät mindre bonnigt.
Under Fullersta gårds 300-åriga historia har kvinnor ägt och styrt gården i 220 år.
![Ett svartvitt foto av en kyrka utan torn.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/gamlakyrkan.jpg)
Huddinge kyrka utan sitt torn. Bilden är från 1865 och antagligen det äldsta fotot från Huddinge. Det nya tornet invigdes 1878.
Fundera och samtala
- Vad tycker du är paret Petterssons största bidrag till Huddinge?
- Vad tycker du att Pehr och Britas liv säger om hur det var att vara man och kvinna på 1800-talet?
- Tror du att det är lättare idag än på 1800-talet att födas fattig och dö rik?
Vad vet du om paret Pettersson?
Starta quizetArtiklar om livet på 1800-talet
![Svartvit bild med fyra vita byggnader. En stor i mitten omgiven av mindre hus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/19466565-1175665835871690-3391797091381333608-o-150x150.jpg)
![Gruppfotografi, drygt 20 arbetsklädda män står uppställda i två rader framför trähus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201928-150x150.jpg)
![Ett tryckt kontrakt med viss fält ifyllda för hand, t.ex. datum och personer.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/10/kontrakt-karlberg-s-1-150x150.jpg)
![En grupp unga kvinnor och en förman står uppställda i en verkstad.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019211-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/241251462-1199091147260456-6467488517936638998-n-martin-nyblom-150x150.jpg)
![Tretton flickor står uppställda framför Glömsta gård tillsammans med sin föreståndarinna. Texten under bilden lyder: Från barnhemmet vid Glömsta.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/idun-foto-2-150x150.jpg)
![Ett uppslag ur en bok visar en svartvit bild av en flicka i huckle på ena sidan och texten Ogifta Hulda Fredrika Uppstörm f 16/4 71. Str. för 3 öres stöld. P.U. 56.D.6.-94.116.D.1-93. Rapp. 28/2 95.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/se-ssa-0023-01-fxib-bild-3012-stitch-150x150.jpg)
![Ett porträttfotografi av man med långt skägg sitter på en stol.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/05/22019225-150x150.jpg)
![Svartvitt fotografi, kvinna står bredvid liten bod, i bakgrunden grind vid järnvägsövergång.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019212-150x150.jpg)
![Ett svart-vitt porträtt av familjen där pappan i stort skägg står upp flankerad av mamman och sonen som sitter på var sin sida.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/09/tvattarfamiljenjohanssonvidhagalundpappaaugustmammacharlottaochsonenkallefodd1895mormorsaknasbi-150x150.jpg)
![Ett hundratal män står uppställda på skeppsvarvets. Ett tjugotal pojkar sitter i skräddarställning längst fram. I bakgrunden syns byggnadsställningar av trä och havet.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/finnboda-varv-14-150x150.jpg)
Huddingebilder
![Det ryker från en hög. Två personer petar i elden med varsin pinne. Slottet i bakgrunden.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/lassehansson004-1024x665.jpg)
![Ett svartvitt flygfoto med villor som sticker fram i skogen. Längre bort syns öppnafält och järnväg.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1522-1024x712.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/l85-0088-10-representation-31919-original-1024x678.jpg)
![En stor fabriksbyggnad.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/billman-regulator-huddinge-1964-1024x618.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/321803235-530646612366169-1100372603176125950-n.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/huddinge-prastgard-ca-1860-1024x770.jpg)
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-1024x739.jpg)
![Flygbild av Stuvstas centrum. Stationshuset är sig likt men miljön runt omkring domineras av skog och mindre hus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/stuvsta-centrum-1950.jpg)
Strumpfabriken
Fabriken sökte kvinnlig arbetskraft
I strumpfabrikens annons här intill kan du se att de sökte efter kvinnor som hade erfarenhet av industriarbete. Idag hade det räknats som diskriminering att skriva vilket kön man vill ha på den som som ska göra ett jobb. Men på 1940-talet var det helt naturligt. Kvinnor hade lägre löner än män, så det var billigare att anställa dem. Dessutom så var många män inkallde till armén och beredda att rycka ut om Sverige skulle dras i i andra världskriget.
Fabriken ordnade daghem och bostad
För att få arbetskraft till fabriken så hittade strumpfabriken på att starta ett daghem som tog hand om barnen medan kvinnorna arbetade. De hade också ett hus med lägenheter som kvinnor kunde hyra. Huset låg vid nuvarande Huddinge gymnasium. Det var dass på gården och på övervåningen hade Strump-Janne, fabrikens föreståndare sitt kontor.
Vilka arbetade på fabriken?
Som mest jobbade 164 personer på strumpfabriken. 70% var kvinnor och många bodde i villorna runt Huddinge station. Där hade de köpt tomter och byggt hus under 1920- eller 30-talet. En del hade säkert män som kallats in till armén och var i behov av extra inkomster. Flera av de anställda hade flytt från Estland där andra världskriget rasade.
Förutom de som arbetade på strumpfabriken så kom andra kvinnor dit och lämnade in strumpor för färgning. Det var strumpor som de själva hade tillverkat hemma.
Bättre tider – då stängde fabriken
Efter kriget kom sjöfarten och handeln mellan länder igång igen. Nylonstrumpor utan skarvar var det nya som alla ville köpa. För att tillverka det krävdes att fabriken köpte helt nya maskiner. Fabriksägarna tyckte att det blev för dyrt och att det skulle bli svårt att tjäna så mycket pengar så att det täckte kostnaderna för nya maskiner. De förstod att de skulle behöva konkurrera med billiga strumpor från andra länder, där lönerna var lägre. Därför lade de ner fabriken år 1954.
![Kvinnor sitter vid symaskiner i ett stort rum med takfönster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/strump-3-1024x763.jpg)
Arbete på övervåningen i den gamla oljefabriken dit strumpfabriken flyttade 1939.
![Annons från Aktiebolaget Stockholms strumpfabrik. Efter företagets namn, adress och telefonnummer så står att de "söker kvinnlig arbetskraft, företrädelsevis sådana som har varit sysselsatta inom manufakturbrancschen.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/annons-strumpfabriken-666x1024.jpg)
Strumpfabrikens annons.
![Kvinnor vid bänkar i en stor lokal.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/strump1-1024x752.jpg)
Strumpfabriken på 1950-talet.
Fundera och samtala
- Vilka var fördelarna med att fabriken erbjöd bostad till arbetarna? För vem var det en fördel?
- Hur tror du att arbetsmiljön på en fabrik idag skiljer sig från vad du kan se på bilderna?
Vad vet du om strumpfabriken?
Starta quizetMer om Huddinge
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/doda-bron-150x150.jpg)
![Ett svartvitt foto av en ljus tvåvåningsbyggnad .](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/prastgarden-huddinge-150x150.jpg)
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-150x150.jpg)
![Under rubriken Glömsta fabrik syns många olika varianter av soffor, stolar och bord i trä. Underst en prislista och en förteckning av fler produkter som fabriken tillverkar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/glomsta-fabrik-produktblad-150x150.jpg)
![Tretton flickor står uppställda framför Glömsta gård tillsammans med sin föreståndarinna. Texten under bilden lyder: Från barnhemmet vid Glömsta.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/idun-foto-2-150x150.jpg)
![Ett uppslag ur en bok visar en svartvit bild av en flicka i huckle på ena sidan och texten Ogifta Hulda Fredrika Uppstörm f 16/4 71. Str. för 3 öres stöld. P.U. 56.D.6.-94.116.D.1-93. Rapp. 28/2 95.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/se-ssa-0023-01-fxib-bild-3012-stitch-150x150.jpg)
![En färgbild av ett pyramidformat juicepaket prytt av apelsiner och texten vic-jos.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/94337-040-01-150x150.jpg)
![Flygfoto över en gård tornprydd gård med flygelbyggnader och park. Två ekonomibyggnader, lada eller stall syns också.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb1806-150x150.png)
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-150x150.jpg)
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-150x150.jpg)
![Bildtexten lyder: En flicka sjunker ihop vid ett träd och gråter. "Avbryt sågningen - gå hem" ropar talkörer medan polishundarna skäller. Men snart har poliskedjor rensat området från aktivister och trädfällningen kan börja.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/01/artikel-dn-fallan-150x150.jpg)
![En handritad karta medbackstreck istället för höjdkurvor.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/10/generalstabskartan-1892-150x150.jpg)
![En svartvit bild av människor på och runt spåret där ett trasigt ånglok står.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/c8656cdd-2660-44e0-9949-4fe5eab1e7c9-150x150.jpeg)
![Reklamblad med teckning av fabriken.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/oljefabriken-1-scaled-scaled-150x150.jpg)
Kvinnor inom industrin
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/01/mariasletvidstrykbordetfittjafamiletvattomkr1950xollescan-665x1024.jpg)
![svartvitt foto av tre kvinnor som sitter böjda över en telefonväxel med ryggen mot kameran.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/07/atlas-diesels-telefonvaxel-1949-e1692621080654-1024x1021.jpg)
![Ett svartvitt fotografi av en kvinna i rutig klänning sitter vid en gammaldags telefonväxel som står i ett rum med småblommiga tapeter.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/08/telefonvaxel-hedvigsl.jpg)
![Svartvitt fotografi, två kvinnor stryker och hänger tvätt i tvätteriet.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/6201821a-1024x766.jpg)
![En kvinna sitter på en stol.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/04/anna-johansson-01-802x1024.jpg)
![Svartvitt fotografi, två kvinnor står och sträcker och viker lakan i tvätteriet.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/6201821c-1024x743.jpg)
![En svartvit bild av en kvinna vid ett skrivbord. På bordet syns ålderdomlig elektronisk apparatur och i bakgrunden syns fyra stora skåpdörrar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/09/alwac-iii-computer-1959.jpg)
![En grupp unga kvinnor och en förman står uppställda i en verkstad.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019211-1024x656.jpg)
Huddinges första stora industrier
Oljefabriken
Det dröjde till en bit in på 1900-talet innan Huddinge började befolkas och industrialiseras på riktigt. Nästan 50 år efter att järnvägen och stationen blev klar så byggdes ett fabriksområde intill stationen, norr om järnvägen. På bilden ser du oljefabriken, som den kallades, med sin höga skorsten mitt i bilden. Fabriksområdet var stort som en fotbollsplan och hade ett eget stickspår från järnvägen.
Rakt genom bilden går järnvägen. Stationshuset (nr 2) finns inte längre kvar. Men du kanske känner igen byggnaderna 3, 5 och 6. De finns alla kvar. Till höger om fabriken byggdes senare tingshuset. Den långa vägen som går över gärdet snett genom bilden går är Åvägen från centrum upp mot Källbrink.
Få industrier och många pendlare
Mellan år 1917 och 1939 tillverkade oljefabriken skokräm, såpa, smörjmedel och andra kemiska produkter. Det var Huddinges första stora industri. Det fanns fler fabriker men de flesta var små och mer lika en verkstad. Vid den här tiden så började jordbruken i Huddinge läggas ner och marken såldes som tomter. En del köpte tomterna för att bygga en sommarstuga. Närmast stationen bosattes sig människor permanent och byggde egna hus. En villastad började växa fram. Nästan alla boende arbetade i Stockholm. Utan järnvägen hade det varit omöjligt att bo här och arbeta i stan. Att ha en egen bil var fortfarande ovanligt.
Strumpfabriken
När oljefabriken lade ner 1939 flyttade istället en strumpfabrik in. Den hade tidigare legat i Nacka längs Saltsjöbanans järnväg. Som mest arbetade 164 personer med att tillverka damstrumpor i lokalerna. Efter andra världskriget fick strumptillverkningen konkurrens och stängde ner. Men lokalerna stod inte tomma länge. År 1954 flyttade företaget LM Ericsson in i lokalerna. De byggde telefonutrustning i den gamla oljefabriken fram till 1966. Efter det blev det tomt i fabriken som förföll och till slut revs år 1974.
Bra transporter gav utveckling
Industrialiseringen gav Huddinge några mindre fabriker. På 1950-talet uppstod fler småindustrier i Trångsund och Segeltorp. Men den viktigaste konsekvensen av industrialiseringen var järnvägen som gjorde att villasamhällen växte fram i Fullersta och Stuvsta. Trångsund låg vid en annan järnväg, den som gick mellan Stockholm och Nynäshamn. Segeltorp låg istället nära Södertäljevägen som band ihop Stockholm och Södertälje. Så även där var transporterna avgörande för att industrier och bostäder skulle byggas.
Flera personer har försökt att öppna gruvor i skogen mellan Flemingsberg och Gladö kvarn. Det finns gott om fin järnmalm där men eftersom transportmöjligheterna är dåliga så blev det aldrig lönsamt.
Industrin behöver kunskap
På 1960-talet etablerades en stor industri, Billman-regulator i Flemingsberg och blev kommunens största arbetsgivare. Ericsson byggde ett stort lager i samma industriområde. Vid den här tiden började industrier flytta till andra länder med lägre löner. De som blev kvar vad sådana som krävde mycket kunskap. Fabrikerna behövde inte längre lika många människor som arbetade praktiskt. Istället behövdes kunniga personer som kunde utveckla och förbättra produkterna.
Kunskap krävdes också för de nya stora arbetsplatserna Huddinge sjukhus (1974) och Södertörns högskola (1996). De flesta arbeten i Huddinge idag är inom service. Färre arbetar inom industri och nästan ingen längre inom jordbruket där nästan alla jobb fanns från början.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/flygfoto-over-fullersta-med-siffror-1024x699.jpg)
1. Oljefabriken/stumpfabriken 2. Huddinge station 3. Baptistkapellet 4. Platsen där Tingshuset står idag 5. Fullersta gård 6. Fullersta bio 7. Den liggande skyskrapan som var Huddinges affärscentrum.
![Reklamblad med teckning av fabriken.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/oljefabriken-1-scaled-scaled-724x1024.jpg)
Alla nya maskiner under industrialiseringen behövde smörjas. Därför kunde Oljefabriken tillverka och sälja mycket smörjmedel under det egna varumärket Manito.
![En stor fabriksbyggnad.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/billman-regulator-huddinge-1964-1024x618.jpg)
Tidningsklipp från invigningen av Billman-Regulators fabrik i Flemingsberg 1964.
- Glömsta fabrik.
- I Stensättra tillverkades kassaapparater.
- Mineralvattenfabriken och bryggeriet i Vårby.
- Juicefabriken.
Fundera och samtala
- Varför är transport viktigt för industrier?
- Hur tror du att Huddinge hade utvecklats om järnmalmen haft goda transportmöjligheter?
Vad vet du om Huddinges industrialisering?
Starta quizetIndustriarbetare
![Kvinnor sitter vid symaskiner i ett stort rum med takfönster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/strump-3-1024x763.jpg)
![Svartvitt foto av fyra män som arbetar med flaskor vid ett löpande band.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/warby-halsobrunn-fabrik-1951c-1024x725.jpg)
![Sju män i skärmmössor arbetar vid olika maskiner i verkstaden.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/teka0002424-1024x741.jpg)
![Svartvitt foto av en fabrikshall där män arbetar vid maskiner med drivremmar som går upp i taket.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/07/20018223-1024x757.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/04/monteringshallen-02.png)
![Gruppfotografi, drygt 20 arbetsklädda män står uppställda i två rader framför trähus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201928-1024x747.jpg)
![Interiörbild från verkstad där kvinnor och män och manliga sitter i rader vid långa arbetsbord.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019210-1024x762.jpg)
![En man vid en skottkärra full av tegelstenar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/000153a-1-796x1024.jpg)
Tågkrocken
Missade stoppsignalen
En lokförare körde den 19 september 1908 ett godståg på väg mot Stockholm. Av någon anledning missade han stoppsignalen vid Huddinge station och körde vidare. Istället för att vänta på det mötande tåget vid stationen så körde han vidare norrut. Tågpersonalen på stationen upptäckte misstaget så de började ropa och vifta med lyktor men föraren hörde och såg det inte. I kurvan efter kyrkan mötte han ett snälltåg på väg mot Malmö. Det var för sent att bromsa och de två tågen kolliderade.
Båda tågen fick mycket stora skador. Flera passagerare och en konduktör skadades men de två lokförarna klarade sig med några skråmor och blåmärken. Eldaren som hade jobbet att lasta in kol i ånglokets motor såg det mötande tåget och hoppade av i farten. Alla överlevde lyckligtvis.
Skrönan om det sjunkna loket
Det cirkulerade länge ett rykte om att det skulle ligga ett sjunket lok norr om Huddinge station. Det är lätt att tänka sig att en sådan skröna hade uppstått efter den dramatiska tågkrocken. I mitten av 1980-talet skulle man gräva ur för ett bygge och då hittade man plåtdelar. Det är okänt om det var ett helt lok eller bara delar från de krockade tågen. Skräpet fick ligga kvar och gjöts in i betong.
När du passerar här med tåget så kan du tänka på att järnvägsspåret vilar stabilt på rester från tågkraschen i sin grav av betong.
![En svartvit bild av människor på och runt spåret där ett trasigt ånglok står.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/c8656cdd-2660-44e0-9949-4fe5eab1e7c9.jpeg)
Det trasiga loket efter olyckan. I bakgrunden syns döda bron.
![En teckning av två tåg som kolliderar på rälsen.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/03/f115aa96-f91e-43e4-9f87-757b42f00902-1024x660.jpeg)
Teckning av tågkollisionen. Olyckan blev en stor nyhet eftersom tågolyckor var något helt nytt.
Fundera och samtala
- Skrönan om loket bygger antagligen på tågkraschen i Huddinge. Känner du till andra skrönor eller rykten?
- Hur uppstår och sprids skrönor och rykten?
Vad vet du om tågkrocken?
Starta quizetMer om Huddinge
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/doda-bron-150x150.jpg)
![Ett svartvitt foto av en ljus tvåvåningsbyggnad .](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/prastgarden-huddinge-150x150.jpg)
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-150x150.jpg)
![Under rubriken Glömsta fabrik syns många olika varianter av soffor, stolar och bord i trä. Underst en prislista och en förteckning av fler produkter som fabriken tillverkar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/glomsta-fabrik-produktblad-150x150.jpg)
![Tretton flickor står uppställda framför Glömsta gård tillsammans med sin föreståndarinna. Texten under bilden lyder: Från barnhemmet vid Glömsta.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/idun-foto-2-150x150.jpg)
![Ett uppslag ur en bok visar en svartvit bild av en flicka i huckle på ena sidan och texten Ogifta Hulda Fredrika Uppstörm f 16/4 71. Str. för 3 öres stöld. P.U. 56.D.6.-94.116.D.1-93. Rapp. 28/2 95.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/se-ssa-0023-01-fxib-bild-3012-stitch-150x150.jpg)
![En färgbild av ett pyramidformat juicepaket prytt av apelsiner och texten vic-jos.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/94337-040-01-150x150.jpg)
![Flygfoto över en gård tornprydd gård med flygelbyggnader och park. Två ekonomibyggnader, lada eller stall syns också.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb1806-150x150.png)
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-150x150.jpg)
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-150x150.jpg)
![Bildtexten lyder: En flicka sjunker ihop vid ett träd och gråter. "Avbryt sågningen - gå hem" ropar talkörer medan polishundarna skäller. Men snart har poliskedjor rensat området från aktivister och trädfällningen kan börja.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/01/artikel-dn-fallan-150x150.jpg)
![En handritad karta medbackstreck istället för höjdkurvor.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/10/generalstabskartan-1892-150x150.jpg)
Källmaterial om järnvägen
![Svartvitt foto av det första eldrivna tåget på Nynäsbanan. En lokförare tittar ut från förarhytten, bredvid tåget står en grupp män.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/07/22019238-1024x798.jpg)
![Svartvit interörbild som visar vagnens stolar som står löst på golvet, hatthyllorna, gardinerna och en träpanel på väggen av vagnens kortända.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/06/22019227-1024x760.jpg)
![Svartvitt fotografi. En man sitter på gammal perrong med fötterna bredvid rälsen. I bakgrunden stationens väntkur.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019214-1024x693.jpg)
![Sjutton rallare står uppställda bakom en häst som spänts för ett litet tåg med tre vagnar fullastade med jord och sten. En av rallarna, en ung pojke står på den främsta vagnen och håller hästens tömmar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/06/22019230-1024x716.jpg)
![En svartvit bild av det lilla stationshuset där ett rykande ånglok åker på rälsen bortom huset. Bilden är ett vykort och har en text skriven i nederkanten "Nynäs hafsbad. Järnvägsstationen."](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/05/22019220-1024x631.jpg)
![Svartvitt fotografi på Saltsjöbadens gamla stationshus med tinnar och torn.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/0301827b-1024x689.jpg)
![Svartvitt fotografi. 6 män i arbetskläder, uniform, står uppställda framför Saltsjöbadens gamla stationshus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/2101827a-1024x682.jpg)
![Svartvit bild med två kvinnor i ljusa klänningar som står på en äng. Ett tåg drivet av ett ånglok passerar kvinnorna på nära håll.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/dora-lamm-vid-roslagsbanan.jpg)
Fullersta nu & då
Från 1893 till idag
På kartbilden från år 1893 är Fullersta gård och Huddinge kyrka markerade med rött. När järnvägen drogs fram genom Huddinge så fanns här inte så många fler hus. Huddinge centrum idag ser helt annorlunda ut. Växla mellan bilderna och se hur miljön runt kyrkan och mangårdsbyggnaden på Fullersta gård har förändrats.
Järnväg men ingen stad
Järnvägen kom till Huddinge år 1860 men som du ser på kartan så har det inte vuxit fram någon stad 33 år senare. Industrialiseringen av Sverige började i mitten av 1800-talet, men länge var järnvägen det enda tecknet på det i Huddinge centrum. De flesta av husen som du ser på satellitbilden är byggda efter 1950-talet.
Lönsamt jordbruk och krångliga regler
En av förklaringarna är att Fullersta gård var en av de gårdar drog nytta av nya redskap och metoder som förbättrade jordbruket. Mjölk och andra produkter kunde fraktas med järnvägen. En annan förklaring är att reglerna för att dela upp den jord man ägde var krångliga fram till slutet av 1800-talet. När Stockholm växte blev marken nära stan mer värd. Reglerna förenklades också och då började små stugor byggas vid stationen. Idag är många av husen närmast järnvägen rivna och större hus har fått ta deras plats.
![Ett svartvitt flygfoto med villor som sticker fram i skogen. Längre bort syns öppnafält och järnväg.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1522-1024x712.jpg)
Flygfotot från 1936 visar att en villastad har vuxit upp i Fullersta. Längst upp i bilden ser du järnvägen. Huddinge centrum ligger idag på ängarna på andra sidan.
En motorväg genom trädgården
Vägarna och alla bilar tar också utrymme. Titta på kartan så ser du vägen mot Stockholm. Den kommer från nedre högra hörnet, korsar järnvägen och fortsätter sedan förbi kyrkan och vidare förbi dagens Tomtbergaskola och Kvarnbergsplan. På flygbilden ser du hur dagens Huddingeväg går rakt över Fullersta gårds trädgård.
![Svartvitt vykort med gården längst bort i en symetrisk trädgård med långa granhäckar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fullersta-gard-1920-1024x700.jpg)
När du åker bil på Huddingevägen så är det här du passerar. Trädgårdsgångarna sydöst om gården syns tydligt på kartan från 1893.
Fundera och samtala
- Landskapet på kartan är helt förändrat. Är det mest positivt eller negativ tycker du?
- Hur tror du att området har förändrats om 50 år?
- Känner du till andra platser i ditt närområde som förändras just nu eller där det finns sådana planer?
Vad vet du om Fullerstas historia?
Starta quizetHistoriska källor från Huddinge
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/e419db49-e1bb-4269-8c74-a5cadf682cd3-1024x467.jpeg)
![Ett svartvitt foto av en landsväg som leder upp för en backe till några hus. Mitt i bilden står en skylt.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/kommunalvagen-da-240226-1024x717.png)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/8e51f3fd-c4b5-4637-af08-dce509b7c5be.jpeg)
![Ett grönt informationsblad med en bild av sjön med trädstammar i förgrunden. Texten lyder: I det vackra Vårby på Stockholms solsida är den idealiska platsen att bygga Edert hem. Hög, ren luft, strandbad o. skogspromenader. Nära Stockholm. Vi sända Eder vår broschyr gratis och franko efter hänvändelse till Vårby Aktiebolag, Malmtorgsgatan 3, Stockholm. Tel. Norr 9250, Norr 9630, efter kontorstid Fittja 42.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/villatomter-i-varby-1926.jpg)
![Under rubriken Glömsta fabrik syns många olika varianter av soffor, stolar och bord i trä. Underst en prislista och en förteckning av fler produkter som fabriken tillverkar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/glomsta-fabrik-produktblad.jpg)
![Tidningannons med rubriken "Läs detta!*](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/las-detta.jpg)
![Tretton flickor står uppställda framför Glömsta gård tillsammans med sin föreståndarinna. Texten under bilden lyder: Från barnhemmet vid Glömsta.](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/12/idun-foto-2-1024x745.jpg)
![Bildtexten lyder: En flicka sjunker ihop vid ett träd och gråter. "Avbryt sågningen - gå hem" ropar talkörer medan polishundarna skäller. Men snart har poliskedjor rensat området från aktivister och trädfällningen kan börja.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/01/artikel-dn-fallan.jpg)
Nu & då i Stuvsta centrum
Stuvstabolaget
I början av 1900-talet köpte bolaget marken som tillhörde Stuvsta gård. Det vår åkrar, ängar, skog och omkring 10 torp eller gårdar. De ville bygga en ny förort och tjäna pengar på att sälja tomter. Vid den här tiden blev det vanligt att bygga ett eget hus i närheten av Stockholm för att komma undan den trånga och smutsiga innerstaden. Saltsjöbaden, Djursholm, Duvbo och Sollentuna var sådana förorter. Men de hade alla något som Stuvsta saknade.
Ingen station i Stuvsta
Stuvstabolaget hade svårt att få tomterna sålda eftersom Stuvsta inte hade någon station. Bolaget bildades år 1909. De förhandlade länge med SJ om att bygga en station. Men SJ ville helst fortsätta köra tågen raka vägen till Huddinge och vidare. De ville inte göra ett extra stopp i Stuvsta. Då lovade Stuvstabolaget att de skulle bygga stationshuset och sköta hela stationen i fem år innan SJ fick ta över den gratis. Det gick SJ med på.
Förändringen i centrum
På bilderna här intill kan du jämföra Stuvsta centrum 1950 och idag. Längst ner på bilden ser du stationshuset som är sig likt. År 1950 hade Stuvstabolaget sålt många tomter, men du ser på bilden att det är glest mellan husen. Husen närmast Stationen har några små affärer och det finns fler på andra sidan järnvägen och längs Stationsvägen. Sedan har det byggs mycket större hus med butiker, service och lägenheter. Det liknar mer en stad än en hållplats mitt i ett villaområde.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/8e51f3fd-c4b5-4637-af08-dce509b7c5be.jpeg)
Annons från Stuvstabolaget (Stuvsta Fastighetsaktiebolag).
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-1024x739.jpg)
Mitt emot Stuvsta Station låg Stuvstabolagets kontor i en liten timrad stuga med grästak. Vägen fortsätter över spåren. Från den går en trappa ner till perrongen.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/e419db49-e1bb-4269-8c74-a5cadf682cd3-1024x467.jpeg)
Skiss som visar den planerade stationen i Stuvsta. Idén var att bygga ett likadant hus på andra sidan spåret men det blev för dyrt.
Fundera och Samtala
- Vilka fördelar finns det med fler och större hus i centrum?
- Vilka drivkrafter tror du har lett till att Stuvsta centrum har förändrats så mycket?
- När Flemingsberg fick en station 1987 så fanns det planer på att lägga ner Stuvsta. Om det hade blivit så, hur tror du att Stuvsta centrum sett ut då?
Vad vet du om Stuvstas historia?
Starta quizetMer källmaterial från Huddinge
![Svartvitt vykort med gården längst bort i en symetrisk trädgård med långa granhäckar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fullersta-gard-1920-1024x700.jpg)
![En färgbild av ett pyramidformat juicepaket prytt av apelsiner och texten vic-jos.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/94337-040-01.jpg)
![En tidningartikel med ritad karat över Vårby. Texten under rubriken lyder: På grund av att Vårby är över 2000 tunnland har där kunnat uppläggas från varandra skilda tomtområden såsom Solgårdar, Vårgårdar, Ekgårdar, Mälartomter, Trädgårdstomter, Sportstugetomter. Vårby är känt för sin vackar natur, sitt härliga lägve vid Mälaren med strandbad, restaurang, båtbryggor m. m. 9 km. från Hornstull. Tomtpris från 2-35 öre kvatratfoten. Goda försäljningsvillkor. Alla upplysningar lämnas och tomtspekulanter hämtas efter hänvändelse till Vårby tomtförsäljningskontor, Vårby, Tel. Fittja 42 eller Malmtorgsgatan3, Tel. N. 9630, efter kontorstid även Huddinge 120.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/folkvandringen-till-varby-kan-borja-1024x410.jpg)
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-1024x684.jpg)
![En fabriksanläggning omgiven av skog.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1353-1024x734.jpg)
![Tidningannons med rubriken "Läs detta!*](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/las-detta.jpg)
![Under rubriken Glömsta fabrik syns många olika varianter av soffor, stolar och bord i trä. Underst en prislista och en förteckning av fler produkter som fabriken tillverkar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/glomsta-fabrik-produktblad.jpg)
![Bildtexten lyder: En flicka sjunker ihop vid ett träd och gråter. "Avbryt sågningen - gå hem" ropar talkörer medan polishundarna skäller. Men snart har poliskedjor rensat området från aktivister och trädfällningen kan börja.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/01/artikel-dn-fallan.jpg)
Nu & då vid döda bron
Järnvägen delade Huddinge
Järnvägen drogs rakt genom jordbrukslandskapet och delade prästgårdens marker i två. Prästens kor hade sin lada mellan Rådsparken och Tomtbergaskolan men brukade alltid gå och beta på andra sidan järnvägen.
SJ fick betala 8 500 riksdaler till Svenska kyrkan för att få lov att dra järnvägen över deras mark. De pengarna räckte till mycket. Kyrkan kunde rusta upp prästgården och bygga en ny orgel. Överenskommelsen inkluderade också en bro som korna kunde använda föra att gå över järnvägen. Det var den enda bron som fanns. På andra ställen fick folk gå över kliva över spåren och se upp så att det inte kom ett tåg. Korna var sämre på det.
Varför heter den döda bron?
Nu vill du säkert veta varför bron kallas så. Många barn i Huddinge har fantiserat om vilka hemskheter som kan ha hänt här, men den lite tråkiga sanningen är att bron kallades död eftersom den inte hade någon väg och inte ledde vidare någonstans. När jordbruket lades ner blev bron ännu mer död. Det dröjde mer än 60 år innan blev till nytta.
Barn gick på bron istället för kor
När folk började bygga villor på båda sidor om järnvägen så gick barn från Snättringe och Fullersta över bron på väg till skolorna som låg runt kyrkan, Kyrkskolan och Centralskolan (idag Tomtbergaskolan).
Som du ser på bilden så finns en gångbro här även idag. Dagens bro är den tredje i ordningen. Varje gång järnvägen har byggts ut med fler spår så har bron bytts ut.
Fundera och samtala
- Varför tror du att bron har fortsatt att kallas ”döda bron” trots att det inte står på någon skylt eller karta?
- Vad tror du människorna i trakten tyckte om järnvägen i början?
Vad vet du om Döda bron
Starta quizetMer om järnvägar
![Svartvitt fotografi, kvinna står bredvid liten bod, i bakgrunden grind vid järnvägsövergång.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22019212-150x150.jpg)
![Ett svartvitt flygfoto med villor som sticker fram i skogen. Längre bort syns öppnafält och järnväg.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1522-150x150.jpg)
![Under rubriken Glömsta fabrik syns många olika varianter av soffor, stolar och bord i trä. Underst en prislista och en förteckning av fler produkter som fabriken tillverkar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/glomsta-fabrik-produktblad-150x150.jpg)
![En svartvit bild av det lilla stationshuset där ett rykande ånglok åker på rälsen bortom huset. Bilden är ett vykort och har en text skriven i nederkanten "Nynäs hafsbad. Järnvägsstationen."](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/05/22019220-150x150.jpg)
![Svartvitt fotografi på Saltsjöbadens gamla stationshus med tinnar och torn.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/0301827b-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/bygget-av-saltsjobanan-150x150.jpg)
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-150x150.jpg)
![svartvitt foto av tjugotvå män uppställda framför brädhögar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/22kk3-e1669821202191-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/12/prostpekt-beskuret-150x150.jpg)
![Ett uppslag ur en bok i liggande format, en liggare, med handskriven statistik över gods- och personaltransporter.](https://lanskallan.se/app/uploads/2022/11/2201926-150x150.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2023/06/22019228-150x150.jpg)
Fler källor från Huddinge
![En färgbild av ett pyramidformat juicepaket prytt av apelsiner och texten vic-jos.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/94337-040-01.jpg)
![Ett svartvitt flygfoto med villor som sticker fram i skogen. Längre bort syns öppnafält och järnväg.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1522-1024x712.jpg)
![Svartvitt vykort med gården längst bort i en symetrisk trädgård med långa granhäckar.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fullersta-gard-1920-1024x700.jpg)
![Svartvitt foto av stationshuset i putsat tegel till höger om vägen och en liten stuga med grästak till vänster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/jvmkdaa13209-1024x739.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/8e51f3fd-c4b5-4637-af08-dce509b7c5be.jpeg)
![Flygbild av Stuvstas centrum. Stationshuset är sig likt men miljön runt omkring domineras av skog och mindre hus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/stuvsta-centrum-1950.jpg)
![Ett grönt informationsblad med en bild av sjön med trädstammar i förgrunden. Texten lyder: I det vackra Vårby på Stockholms solsida är den idealiska platsen att bygga Edert hem. Hög, ren luft, strandbad o. skogspromenader. Nära Stockholm. Vi sända Eder vår broschyr gratis och franko efter hänvändelse till Vårby Aktiebolag, Malmtorgsgatan 3, Stockholm. Tel. Norr 9250, Norr 9630, efter kontorstid Fittja 42.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/villatomter-i-varby-1926.jpg)
![En ålderdomlig bil kör genom en helt översvämmad väg över en äng.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/c3b6versvc3a4m2-1024x741.jpg)
Juice eller jos
Jos i förpackning av papp
Vid den stora parkeringen norr om Huddinge gymnasium låg ett mejeri. När hanteringen av mjölk flyttade till större lokaler i Årsta på 50-talet så flyttade ett företag som gjorde juice in. Vic-Jos var ett litet företag med 6-7 fabriksarbetare, tre kontorister och 5-6 bilar som körde runt i Stockholmsområdet och levererade jos.
Vic-Jos testade en ny sorts pappförpackning till sina drycker. Tidigare användes glasflaskor till alla drycker, både juice, mjölk och annat. Förpackningen hade utvecklats av det svenska företaget Tetra Pak och visade sig fungera bra. Förpackningarna blev en av de största succéerna någonsin för ett svenskt företag. Idag har det blivit självklart att mjölken har en fyrkantig förpackning av papp.
Svensk eller engelsk stavning?
Vic-jos påverkade också hur vi stavar ordet juice. Eftersom Vic-jos var ett registrerat varumärke så fick inga andra företag använda det. Det innebar att andra tillverkare av juice fick använda den engelska stavningen. Även om Vic-jos försvann så blev den engelska stavningen (juice istället för jos) den vanligaste i svenska språket.
![En färgbild av ett pyramidformat juicepaket prytt av apelsiner och texten vic-jos.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/94337-040-01.jpg)
1. Bild av jos-paket 2. Bild av mejeribyggnaden där fabriken låg.
tape – tejp
mail – mejl
tv – teve
date – dejt
rave – rejv
Fundera och samtala
- Är det bra eller dåligt att engelska låneord får en svensk stavning?
- Fundera på vilka livsmedel som finns i pappförpackningar idag? Hur tror du att de förvarades tidigare?
Vad vet du om vic-jos?
Starta quizetVårby före tunnelbanan
Gården låg vid landsvägen
Före industrialiseringen var Stockholm mycket mindre. Staden fick plats på den ö som vi idag kallar Gamla Stan. Utanför det fanns gårdar och torp där människor arbetade med att odla sin egen mat och ha hand om djur. Så levde människor överallt på landsbygden. Vårby var en sådan gård men under industrialiseringen började platsen att förändras.
En speciell sak med Vårby var att två viktig vägar passerade. Där E4an går idag fanns en smal väg mot Stockholm och den andra vägen gick mot Glömsta och Ävsjö och vidare till Skanstull. Den vägen kallas Göta Landsväg och har bundit ihop Stockholm med Södertälje ända sedan medeltiden. Det lättaste sättet att resa var med båt men många resor gjordes också med häst och vagn och allra oftast till fots.
Ångbåtar fraktade tegel
Redan innan industrialiseringen kom igång i Stockholm så tillverkades tegel, både i närheten av Vårby gård och i Slagsta på andra sidan vattnet. Tegel tillverkades av lera som grävdes upp från marken eller botten av sjön. Leran brändes i stora ugnar och blev hårda tegelstenar. På somrarna kom gästarbetare från Småland för att jobba i tegelindustrierna.
Om teglet skulle användas till ett bygge i Stockholm så kunde det lastas på en båt som seglade med hjälp av vinden. Under industrialiseringen började båtarna få motorer som kallades ångmaskiner. Båtarna blev större och byggdes av metall. Från Vårby började ångbåtar köra efter fasta tidtabeller. Både varor och människor kunde då färdas med båt mellan städer som Stockholm, Södertälje och Uppsala.
Industrier i Vårby
Förutom tegelbruket har det också funnits andra industrier nära Vårby gård. Här fanns en ångsåg, alltså en stor såg som drevs av en motor och som kunde göra brädor av stockar. Men den viktigaste tillverkningen startade år 1932 då gårdens ägare började tillverka mineralvatten. Det fanns nämligen ett ställe där kallt och gott vatten rann ut ur berget – en källa.
Tidningsartikeln från år 1957 berättar att fabriken har byggts ut med lager och laboratorium och snart ska bli ännu större. Här arbetade 150 personer med att tillverka 35 miljoner flaskor vatten och läsk varje år. Fabriken köptes upp av Spendrups och fortsatte växa till ett stort bryggeri, men år 2013 lades det ner och fabriken revs och bryggningen fortsatte i Grängesberg.
Tvättade åt de rika
I den här trakten fanns också flera tvätterier som jobbade med att tvätta kläder och lakan åt stockholmarna. Det gick att tjäna lite pengar på att tvätta åt rika stadsbor men de små tvätterierna använde oftast inte ångbåtarna utan billigare transporter. Hela familjen hjälptes åt att få tvätten ren och torr. När det var klart lastades en kärra som någon i familjen drog för hand hela vägen in till Stockholm och tillbaka.
Du hittar fler artiklar om tvätterierna i länkarna här nedanför.
Turism och industri nära stan
Trots att Vårby var landsbygd så fanns det mycket aktivitet här. Tvätt, tegelbruk och mineralvatten har du redan läst om. Längs vattnet fanns sommarvillor för stockholmare. Gäster från ännu längre bort reste till kurorten Vårby källa för att bada och dricka vattnet. Allt det här fanns eftersom Vårby låg ganska nära Stockholm och hade bra kommunikationer. Både landsvägen och senare ångbåten gjorde det lättare att frakta sommargäster, tegel, tvätt och flaskor.
![Flygfoto över en gård tornprydd gård med flygelbyggnader och park. Två ekonomibyggnader, lada eller stall syns också.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb1806-1024x722.png)
Vårby gård med park, åkrar och stall.
![En pojke i sjömanskostym står med ryggen mot fotografen och tittar på en ångbåt och en segelbåt med hissat segel.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/sjofroken-1901-klubbensborg-1024x735.jpg)
Pojken i sjömanskostym på bilden från 1901 betraktar ångbåten ”Sjöfröken” som gick mellan Fittja och Stockholm och en annan båt för segel på väg från Klubbensborgs brygga.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/warby-kalla-artikel-415x1024.jpg)
Tidningsartikel om Wårby källe.
![Svartvitt foto av fyra män som arbetar med flaskor vid ett löpande band.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/warby-halsobrunn-fabrik-1951c-1024x725.jpg)
Arbetarna sköljer flaskor vid bryggeriets löpande band år 1951.
Fundera och samtala
- Vilka olika anledningar kan du se till att Vårby drog till sig många aktiviteter?
- Vilka spår finns kvar idag av de verksamheter som fanns förr i Vårby?
Quiz om Vårby gård
Starta quizetHistoriska källor från Vårby
![Svartivtt foto av ett hundratal människor på en sandstrand.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/varbybaden-1930-1024x684.jpg)
![En sida med text i tysk frakturstil.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/doc070113-07012013080914-0001.jpg)
![Ett trähus med snickarglädje. En kvinna i hatt står på balkongen.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/brunnshuset-varby-kalla-1909-1024x670.jpg)
![En fabriksanläggning omgiven av skog.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/fb-1353-1024x734.jpg)
![Svartvitt foto av en fabriksbyggnad med en ålderdomlig lastbil som har en skylt på flaket. Texten på skylten lyder Wårby bordsvatten.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/warby-halsobrunn-fabrik-1942-1024x674.jpg)
![En fabriksbyggnad i ett plan omgiven av en park.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/02/warby-halsobrunn-fabrik-1933-1024x688.jpg)