Industrialisering av jordbruket
Satsningar på jordbruk
De nya maskinerna användes för att utveckla jordbruket. Transporterna gick snabbare och lättare, så framgångsrika gårdar kunde sälja sina varor längre bort. På Steninge byggdes ett hönseri och flera stora växthus.
Vid både Valsta och Steninge byggdes rejäla lador av sten. De visar att ägarna hade pengar och var beredda att satsa på jordbruket. Ladan vid Steninge är från 1873 och finns fortfarande kvar, men utan kor.
Industrialisering på Steninge
Flera olika ägare till Steninge slott utvecklade verksamheten. Bland annat byggdes 17 stora växthus. Prydnadsväxter och grönsaker var varor som allt fler ville köpa. Stockholm växte och allt fler människor byggde egna hem. De behövde fruktträd och växter i sina trädgårdar. Det blev också uppmärksammat att grönsaker var nyttig mat. Steninges ägare såg en möjlighet till nya inkomster från trädgårdsodling.
På Steninge fanns ett stort hönseri med massor av hönor och kycklingar. År 1910-1984 tillverkades också keramik här. Slottets kreamikfabrik startade för att få krukor till de egna odlingarna.
Det var också Steninges ägare K Östen Schaman som byggde Kexfabriken som stod klar år 1916 vid Märsta station.
Statare och torpare
De stora gårdarna med industrialiserade jordbruk kunde framställa mycket mat snabbare än någonsin tidigare. Till detta behövde gårdsägarna arbetskraft, som gärna fick vara billig. De började anställa lantarbetare. Tidigare hade torpare arbetat 2-3 dagar på godset. De bodde i godsets torparstugor, på lite avstånd från gården och hade egna åkrar och djur som de arbetade med resten av tiden.
De anställda lantarbetarna, eller statarna som de kallades jobbade heltid för gården, ofta 14-16 timmar. Ordet ”statare” kom från att lönen som de fick kallades för ”stat”. Den bestod mest av mat och husrum men ibland också lite kontanter. Samhället började gå över mer och mer från självhushåll till penninghushåll och lönearbete.
Fruarna mjölkade
Om stataren hade en fru så tog hon hand om mat och barn, så att mannen kunde jobba långa dagar. Men statarfruarna arbetade ofta även med mjölkning. Mjölken från Steninges kor skulle finnas vid Märsta station klockan 5 på morgonen för att kunna säljas färsk i Stockholm samma dag, så det gällde att inte vara morgontrött!
Ett nytt sorts samhälle bildas
Från 1700-talet till mitten av 1800-talet blev antalet statare allt fler. Det feodala samhället där torpare och bönder betalade till en godsägare för att få odla sin jord var på väg bort. Istället kom det kapitalistiska samhället där godsägare (och fabriksägare) köpte arbetskraft från statare och arbetare.
Kapitalistiskt jordägande
När samhället industrialiserades så förändrades ägandet av marken. På 1600-talet hade de stora godsen (jordbruken) ärvts av olika adliga släkter. Senare blev de kungens gårdar. På 1800-talet minskade både adelns och kungens makt. Gods och gårdar blev då istället något som kunde säljas och köpas. Steninge och Valsta bytte ägare med täta mellanrum. Den som lyckades köpa en gård och sälja den dyrare kunde tjäna mycket pengar. Det var inte längre bara adelsmän som ägde jord utan också andra som hade råd.
![Ett svartvitt foto av en man på en traktor utan förarhytt på en åker.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/06/olle-wallin-pa-sin-fordson-ca-1927-596x1024.jpg)
Olle Wallin var Valsta gårds sista brukare. Med sin traktor kunde han plöja stora åkrar mycket snabbare än när man använde plogar dragna av djur eller människor.
![En gammal lastbil med stora mjölkkannor i metall. Några hänger från bilen.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1997-104-1024x654.jpg)
År 1926 började mjölken från Valsta gård frakts till Stockholm med den här bilen. Nya transporter gjorde att gårdarna kunde sälja mer färskvaror längre bort. Först kom ångbåtarna, järnvägen och sedan bilarna.
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/ldng2009-1159-1024x683.jpg)
Foto: Elisabeth Boogh, Stockholms läns museum 2009 CC BY
![Ett svartvitt foto med många stora växthus på rad.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/xlmb1396-1024x717.jpg)
I sjutton stora växthus intill Steninge slott odlades prydnadsväxter. Foto från omkring 1920.
- Statarna var jordbruksarbetare.
- Lönen kallades stat och var en del av maten som jordbruket producerade.
- Många gårdar byggde billiga bostäder där flera statarfamiljer bodde i små lägenheter, ofta bara ett kök.
- En gång om året kunde statarna byta arbetsplats och flytta till en annan gård.
- Statarnas dåliga levnadsvillkor blev allt mer uppmärksammade och systemet avskaffades 1945.
![Svartvitt foto av en kvinna och ett barn vid en handpump med hink.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/06/1978-002-1024x741.jpg)
Här pumpas vatten upp för hand ur brunnen på Älgesta. Att hämta och bära allt vatten som behövdes för att tvätta var ett tungt arbete. Med elektriska pumpar eller kommunalt vatten räckte det med att vrida på en kran.
Fundera och samtala
- Vilka exempel ger texten på att Steninge påverkades av industrialiseringen?
- Statarnas arbete kunde köpas till ganska låg kostnad. Vilken arbetskraft är billig idag?
- Texten ger flera exempel på hur pengar blev viktigare under industrialiseringen, vilka?
Vad vet du om jordbrukets industrialisering?
Starta quizetRelaterat källmaterial
![Lokomobilen står på en väg men två vagnar har tippat och en av dem ligger i diket.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1997-232-1024x711.jpg)
![Ett torp med ingenbommade fönster.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1982-29a-1024x648.jpg)
![En stor gård med flera hus.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1983-123-scaled-e1716885457431-1024x218.jpg)
![Bakom IKA brinner en lada på andra sidan gärdet.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/04/2009-001-1024x679.jpg)
![Ett svartvitt foto från hög höjd som visar tågspåren och några industribyggnader.](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1994-020-1024x656.jpg)
![](https://lanskallan.se/app/uploads/2024/05/1982-065-1024x715.jpg)